Bulharsko

Bulharsko je ještě z doby Československa pro naše turisty velmi známá destinace. V devadesátých letech na čas vyšlo z módy, ale dneska je Bulharsko zase po všech stránkách rozkvétající turistickou destinací.

Turisticky zajímavá místa

Bulharsko je zemí, která svým návštěvníkům nabízí mnoho kulturních památek. Je dokonce čtvrtou zemí na světě s největším počtem památek zapsaných do seznamu UNESCO:

Bojanský kostel – kostel na předměstí Sofie. Fresky z 13. století patří mezi významné kolekce středověkých maleb.

Sever Bulharska - SKALNÍ KOMPLEX IVANOVO – komplex skalních kostelů, kaplí a klášterů z 12.-14. století. Pět z nich je zachovalých a jsou zdobeny freskami.

Thrácká hrobka u Kazanlaku ze 4. století př. n. l. je zdobená freskami.

Maďarský jezdec – skalní reliéf jezdce, vznikl v 8. století.

Starobylé město Nesebar (NESEBĂR) – historické město na pobřeží Černého moře. Původně thrácká osada, pak řecká kolonie a byzantská pevnost.

Pohoří Pirin – vysokohorský národní park s jezery, vodopády a ledovcovými plesy.

Rilský klášter RILA - klášter založený v 10. století vždy symbolizoval kulturní identitu Slovanů. Jsou v něm fresky ze 14. století.

Přírodní rezervace Srebarna – sladkovodní jezero je přírodní rezervací, hnízdištěm mnoha druhů ptáků.

Thrácká hrobka u Svesthari (SVEŠTARI) – jedna z nejlépe zachovaných thráckých hrobek je z 3. století př.n.l.

Rozdělení památek a turistických cílů podle témat:

Klášterní architektura

Rilský klášter – nejvýznamnější klášter v Bulharsku, zapsaný na seznam UNESCO. Nachází se v malebném údolí pohoří Rila a je znám svými nádhernými freskami, ikonostasem a unikátní architekturou.

Bačkov – druhý největší klášter v Bulharsku, založený v roce 1083 gruzínskými mnichy. Uchovává slavnou ikonu Bohorodičky, kterou místní považují za zázračnou.

Zemen – menší, ale historicky významný klášter z 11. století. Jeho fresky jsou považovány za jedny z nejlépe dochovaných raně středověkých maleb v Bulharsku.

Roženský monastýr – menší (ale největší klášter v jihozápadním Bulharsku). Moc pěkný monastýr byl založený ve 13. století na kopci nad vesnicí Rožen v blízkosti historického města Melnik. Ve vesnici i v monastýru je veřejný zdroj pitné vody. Dole ve vesnici je restaurace. Melnik – nádherné městečko postavené v pískovcových útvarech. Příchod po značce z Rožně je opravdu fascinující svoji scenérií. Je tu mnoho hotýlků, restaurací i privátů, ale málo návštěvníků. Mají tu docela dobré restaurace (např. Loumparova kšta), výborné suché víno, dobře zásobované potraviny, které jsou otevřené pořád. Doprava - denně jezdí autobus ze Sandanski (asi jen jeden)

Trojanský klášter – třetí největší klášter v Bulharsku, slavný ikonou Trojanské Bohorodičky, která je uctívána pro svou zázračnou pomoc.

mapa bulharských klášterů

Byzantské památky

Nesebr (byzantské kostely)

Sofia (chrám sv. Sofia)

Vidin (pevnost)

Muslimské památky

Sofia (mešita Džámija)

Šumen (mešita Tombul)

pevnost Silistre

Lyžařská střediska a horská turistika

Vitoša (Sofia)

Rila (Borovec)

Pirin (Bansko)

Rodopy (Pamporovo)

Stara Planina

Mořské pobřeží

okolí Varny (zbytky římské architektury) – Zlaté Písky, Albena, Slunečné pobřeží (Slnčev Brjag)

okolí Burgasu (Nesebar – významné byzantské chrámy, Primorsko, Pomorie, Sozopol)

Rodopy1)https://www.reflex.cz/clanek/lide-a-zeme-evropa/104867/toulky-mystickou-krajinou-bulharskych-rodop-aneb-za-mistem-posledniho-odpocinku-enichana-baby.html

Hlavní město Sofie	Bulharské vnitrozemí

Muslimské památky a turecká minorita

Mešita Banja Baši (Sofie) – největší a nejvýznamnější mešita v Bulharsku, postavená v roce 1576.

Tombul mešita (Šumen) – druhá největší mešita na Balkáně, vystavěná v barokně-orientálním stylu v 18. století.

Pevnost Silistra – původně římská pevnost, která byla později přestavěna během osmanské nadvlády.

Turecké vesnice v oblasti Kardžali – v jižním Bulharsku žije silná turecká menšina, která si uchovává svůj jazyk i kulturní tradice.

Vesnice Mogilica – známá svými krásnými dřevěnými domy ve stylu osmanské architektury.

Pomácká menšina a její kultura

Pomáci jsou muslimští Slované žijící především v jižním Bulharsku, zejména v pohoří Rodopy. Etnicky a jazykově jsou blízcí Bulharům, ale jejich náboženství a kultura se formovaly pod vlivem osmanské nadvlády. Po staletí si udrželi svou jedinečnou identitu navzdory asimilačním tlakům, kterým čelili jak za osmanské éry, tak během bulharského národního obrození a komunistického režimu.

Tradiční pomácké vesnice

Ribnovo a Satovča. Tyto vesnice jsou známé svou tradiční architekturou, úzkými kamennými uličkami a zachovalými kulturními zvyky. Dodnes zde můžete vidět pomácké svatby, které jsou jedinečné svou barevností a složitými rituály. Nevěsty jsou často zdobeny bohatými vyšívanými kroji a tradičním líčením pokrývajícím celý obličej.

Dolno Dryanovo – Vesnice známá svou pomáckou komunitou a archeologickými nalezišti, včetně thráckých megalitických památek.

Náboženství a duchovní tradice

Mešita v Madan – Jedna z nejstarších a nejvýznamnějších mešit v pomácké oblasti.

Tekke v Trigradu – Duchovní centrum súfismu, kde Pomáci udržovali mystické islámské tradice.

Jazyk a identita

Pomáci hovoří bulharským dialektem s některými tureckými a arabskými výrazy. Píší však cyrilicí a dlouho si udrželi vlastní folklórní tradice. V některých oblastech je patrný silný vliv turecké kultury, například v gastronomii a hudbě.

Kulturní zvyky a slavnosti

Pomácké svatební obřady. Nevěsta je během obřadu pomalována bílou pastou a ozdobena perličkami a flitry. Tradiční písně a tance jsou nedílnou součástí slavnosti.

Hadždilik (poutě do Mekky). Navzdory složité historii a odlišným životním podmínkám mnoho Pomáků stále praktikuje islám a někteří podnikají pouť do Mekky.

Navzdory historickým obtížím a několika vlnám asimilačních politik (například nucené přejmenování za komunistického režimu) si Pomáci uchovali svou kulturní identitu a dnes tvoří důležitou součást bulharské etnografické mozaiky.

Zajímavosti

Nestináři

K atraktivním turistickým cílům v Bulharsku patří tanečníci tzv. „nestináři“ (anglicky nestinari dancers), kteří žijí ve vesnicích v pohoří Strandža. Jsou to bulharští a řečtí tanečníci, kteří praktikují tradiční rituální tanec bosky po žhavém uhlí. Tento zvyk pochází z oblasti pohoří Strandža a je spojen s pravoslavním svátkem svatého Konstantina a svaté Heleny (21. května).

Nestinářství je považováno za mystický a náboženský rituál s kořeny sahajícími až do thráckých dob. Tanečníci vstupují do transu za doprovodu bubnů a gajdy a věří se, že jsou pod ochranou svatého Konstantina. Tradice byla původně praktikována jen v několika vesnicích v jihovýchodním Bulharsku a severním Řecku, ale dnes se s ní lze setkat i na různých kulturních festivalech.

Ačkoliv rituál přežil christianizaci Balkánu, církev jej v minulosti odmítala jako pohanský pozůstatek. Dnes je však nestinářství považováno za součást kulturního dědictví Bulharska a Řecka.

Pokud chcete zažít autentické nestinářské tance 21. května, doporučuji navštívit následující vesnice v pohoří Strandža:

Balgari: Tato vesnice je považována za centrum nestinářské tradice v Bulharsku. Každoročně 21. května se zde konají tradiční rituály na počest sv. Konstantina a sv. Heleny, včetně ohňových tanců.

Kosti: Další vesnice známá svými nestinářskými tradicemi. I zde můžete během svátku zažít autentické ohňové tance a další rituály spojené s tímto svátkem.

Brody: Menší vesnice, kde se také udržuje tradice nestinářských tanců během květnových oslav.

Před návštěvou je vhodné ověřit aktuální informace o konání těchto rituálů, protože programy se mohou lišit v závislosti na roce a místních zvyklostech.

Sofie

Sofie je jediným hlavním evropským městem, kde v těsné blízkosti vedle sebe stojí protestantský, pravoslavný, evangelický, katolický kostel, synagoga a mešita.

Ano x Ne

V Bulharsku je tradicí na znamení souhlasu vrtět hlavou a nesouhlas projevovat kýváním. Ke všeobecnému zmatku přispívá vliv Evropy, někteří Bulhaři totiž po vzoru Evropy své zvyky změnili.

Počasí a podnebí

Bulharsko se nachází v mírném podnebném pásmu. Na severu země panuje vnitrozemské klima, které je charakteristické teplými suchými léty a studenými vlhkými zimami. Průměrná teplota v červenci se pohybuje kolem 24°C, v lednu klesají teploty pod nulu a ročně tu napadne asi 500 mm srážek. Pro oblasti nad 1000 m n.m. jsou charakteristické velmi nízké průměrné teploty, velké množství srážek a téměř 9 měsíců trvající sněhová pokrývka. Oblast Černomoří je ovlivňována středomořským podnebím, pro které jsou typická teplá suchá léta a mírné vlhké zimy. Teplotní výkyvy jsou zde poměrně malé. Pro cesty k moři jsou nejvhodnější letní měsíce, kdy jsou teploty nejvyšší a prakticky zde neprší.

Ubytování

Kempy

Ubytování v kempech bylo v minulosti v Bulharsku velmi oblíbené, následovalo období stagnace a dnes se hlavně na pobřeží dostávají opět do kurzu. V Bulharsku najdete přibližně 110 kempů, které jsou rozděleny do tří kategorií podle vybavenosti, od jedné do tří hvězdiček. V bulharských kempech jsou však obecně horší hygienické podmínky než například v ČR a návštěvníci v nich najdou většinou jen základní služby.

Dříve mívala většina turisticky zajímavých měst své kempy, mnohé z nich jsou však dnes zavřeny nebo je čeká nejistá budoucnost. Kempy na okrajích měst totiž bývaly umístěny na nevábných místech a byly ve špatném stavu. Dnes se proto investuje převážně jen do kempů na pobřeží nebo v horských oblastech. V kempech na pobřeží Černého moře najdete velmi dobré podmínky pro rodinnou rekreaci. Je zde čistá příroda, písečné pláže, které se pozvolně svažují do klidného a mírného moře.

Kempování je možné i ve 3 bulharských národních parcích, Pirinu, Rile a Centrálním Balkánu, kde je zhruba 57 chatiček a kempinkových míst. Ve velkých kempech lze pronajmout bungalovy, chatky a vybavení pro kempování. Většina bulharských kempů je v provozu jen do konce září. Ceny se pohybují mezi 4 až 8 eury na noc, děti ve věku od 2 do 12 let mají nárok na poloviční slevu. Pro ubytování v kempech po vás nejsou vyžadovány žádné speciální dokumenty, pokud však vlastníte mezinárodní kempinkovou kartu CCI, můžete díky ní v kempech bulharského autoklubu UAB získat řadu slev a výhod. Volné kempování není v Bulharsku povoleno, navíc by z bezpečnostních důvodů nebylo ani vhodné. Bulharská asociace pro turistiku a rekreaci vydává letáčky, kde najdou turisté podrobné informace o kempech v zemi. Vyhledat v Bulharsku kemp podle místa vašeho pobytu můžete na stránkách www.visittobulgaria.com.

Kuchyně

Bulharská kuchyně je vyhlášená po celém světě a není divu, když s sebou přinesla takové kuchařské „vynálezy“, jako je šopský salát (tradiční pokrm bulharské etnické skupiny Šopů, která žije v okolí hlavního města Sofia), kaškaval nebo čevapčiči. Díky velkému množství zeleniny a mléčných výrobků, které nesmí chybět na žádném správně prostřeném stole v Bulharsku, lze místní lahůdky považovat i za pokrmy poměrně zdravé. Nejčastější přílohou k jídlu jsou v Bulharsku různé druhy kvalitního pečiva. Neměli byste vynechat ani ochutnávku ryb, speciálně upravovaného masa nebo výbornou polévku. Ideální potom je, zakončit hostinu douškem lahodného bulharského vína. Všichni labužníci si v Bulharsku skutečně přijdou na své.

Studené polévky

Hlavně v letních měsících oceníte výhody bulharských studených, osvěžujících a hlavně velice lahodných polévek. Ta nejznámější, „tarator“, se připravuje z bílého jogurtu, strouhané okurky, ořechů a kopru. Další příčky obsazuje studená cuketová či zelná polévka. Z teplých polévek doporučuji ochutnat bulharskou „dršťkovku“ s chilli papričkami. Pokud se vám bude zdát poněkud mdlá, nestěžujte si kuchaři. V Bulharsku si totiž polévku dochutí každý dle svého přímo na talíři.

Bulharsko-český slovník

Odkaz na bulharský slovníček

Mapy

Rila (topografická mapa) - rila.pdf

Zdroje

http://www.barevne-bulharsko.cz

http://bulharsko.svetadily.cz

﻿